| |
Koguke sotsiaal-politilisi laule. Käsikirjas Eesti rahvusliku ärkamise ajal levitatud. Kogunud M. Kampmann
|
|
| |
Laul ausast Saksa nimmest.
|
|
|
3 |
Ei ma tia, mis see viga,
|
|
|
4 |
talupoja au om tsiga,
|
|
|
5 |
niida teda villitetas,
|
|
|
6 |
maal, linnan nimitetas.
|
|
|
7 |
Saksa nimi niida ausa,
|
|
|
8 |
uhkus panneb käed tal puusa.
|
|
|
9 |
Kui veel saksa keelt ka mõistab,
|
|
|
10 |
siis tema õigest nina tõstab.
|
|
|
11 |
Eesti oma rahva sugust
|
|
|
12 |
tuttas mitund meest sest tegust,
|
|
|
13 |
kel jo saksa särk om seljan,
|
|
|
14 |
see on Eesti sugust väljan.
|
|
|
15 |
Säärne mees om peris tsiga,
|
|
|
16 |
täl om tuhat puudust, viga:
|
|
|
17 |
Mõnel saksa särk om seljan,
|
|
|
18 |
keha särgi sisen väljan.
|
|
|
19 |
Mõni kannab kaalan pisti
|
|
|
20 |
lambanahka krage risti.
|
|
|
21 |
Teetmata täl avvo antas,
|
|
|
22 |
saksa nimi kandma pandas.
|
|
|
23 |
Saksu om ka mitmed sugo,
|
|
|
24 |
egalütel esi nägo.
|
|
|
25 |
Mõisnik nummer edimene,
|
|
|
26 |
kerk-saks tema järgmine.
|
|
|
27 |
Muidega meil pole tego,
|
|
|
28 |
olgo neil küll neide nägo,
|
|
|
29 |
neide käten kärnatõbi
|
|
|
30 |
teeb neil vallo, haavo, häbi.
|
|
| |
pag. 66
|
|
|
32 |
Mitosada aastat seda
|
|
|
33 |
vaivab meid siin neide häda,
|
|
|
34 |
kõrd meid oma võrko saiva,
|
|
|
35 |
seiva nüüd kik meie vaiva.
|
|
|
36 |
Nema elava siin uhkest,
|
|
|
37 |
prassva öö nink päiva rohkest.
|
|
|
38 |
Kallist rõivast keha kannab,
|
|
|
39 |
seda kik me vaiv neil annab.
|
|
|
40 |
Sandist nema saksas saiva,
|
|
|
41 |
Kullan, hõpen nüüd siin käiva.
|
|
|
42 |
Eesti mees, sa perisori,
|
|
|
43 |
see om sinno vaiv ja veri.
|
|
|
44 |
Eestimaa om leinamisen,
|
|
|
45 |
öö nink päiva oigamisen.
|
|
|
46 |
Neide ike raske litsub,
|
|
|
47 |
enne aiga hauda kutsub.
|
|
|
48 |
Moisnik kutsub: raha, raha,
|
|
|
49 |
taadre pealt ma taha, taha.
|
|
|
50 |
Küsimata tälle andas,
|
|
|
51 |
selja takka pääle pandas.
|
|
|
52 |
Eesti mehe üitstõist leiva,
|
|
|
53 |
kui na vähe mahti saiva.
|
|
|
54 |
Tõinetõisel pussi teiva,
|
|
|
55 |
viimati kik ilma jäiva.
|
|
|
56 |
Säärsid pane sitapütti,
|
|
|
57 |
klopi, et saas seal putti.
|
|
|
58 |
Oleks tarkust veidi enam,
|
|
|
59 |
asi oleks paljost parem.
|
|
| |
pag. 67
|
|
|
61 |
Küll ma mõtli mitmed päidi:
|
|
|
62 |
nee om ausa, kel tööd veidi.
|
|
|
63 |
Seitsmes päiv ke kuvvest püha,
|
|
|
64 |
toidab pastorite keha.
|
|
|
65 |
Kuvvel päeval päha õpib,
|
|
|
66 |
seitsmel päeval välja klopib,
|
|
|
67 |
moni lorab, lärab, lõmpsib,
|
|
|
68 |
käega vastu kantslit kompsib.
|
|
|
69 |
Nii ta ütleb oma kõnen:
|
|
|
70 |
Engemaad ei saa te enne,
|
|
|
71 |
taivan kell katstõist om löönu,
|
|
|
72 |
siis om maa jo teile saanu.
|
|
|
73 |
Kas, kas, armas engekarjus,
|
|
|
74 |
jutu seen ka teile varjus?
|
|
|
75 |
Andke tema käele suud,
|
|
|
76 |
võid ja mune, mõnda muud.
|
|
|
77 |
Tund ehk kats ta niida prassib,
|
|
|
78 |
jutust ümbertsõõri vassib,
|
|
|
79 |
oppab mehi, oppab naisi,
|
|
|
80 |
selle eest tal vald ja mõisa.
|
|
|
81 |
Keelt ta kurgolakke pessab,
|
|
|
82 |
see tal terved mõisad massab.
|
|
|
83 |
Kae kos om üts ausa amet,
|
|
|
84 |
seljan om tal siid ja samet.
|
|
|
85 |
Eesti mees, oh mõtle perra,
|
|
|
86 |
õdango ja hommung vara
|
|
|
87 |
rassest tööst sul käe kärnan,
|
|
|
88 |
siiski kotirõivas seljan.
|
|
| |
pag. 68
|
|
|
90 |
Saa ka kerko-opetajas,
|
|
|
91 |
kotirõiva lõpetajas.
|
|
|
92 |
Osta omal neide pääd,
|
|
|
93 |
siis sa neide seltsi jääd.
|
|
|
94 |
Koolitage latsi häste,
|
|
|
95 |
et neist kaos utsukaste.
|
|
|
96 |
Rumalus meid vangin peab,
|
|
|
97 |
pimmen kotin ümber veab.
|
|
|
98 |
Sa ei saagi esi aro,
|
|
|
99 |
et sul puudub tarka torro,
|
|
|
100 |
ni kui tarepõrss sa oled,
|
|
|
101 |
kui sa rumalusen elad.
|
|
|
102 |
Tarkus võidab ilma ära,
|
|
|
103 |
annab au ja kallist vara.
|
|
|
104 |
Ilmlik õnn, kes seda sõuvab
|
|
|
105 |
nink see sisse jääda jõuvab.
|
|
|
106 |
Issand oma õnne anna,
|
|
|
107 |
armo, hoolt me eest veel kanna,
|
|
|
108 |
et see päiv jo ütskõrd tõses,
|
|
|
109 |
ke me silmi tolmust mõses.
|
|
|
110 |
Kaua on meid kotin peetu,
|
|
|
111 |
tsea viisil ümber veetu.
|
|
|
112 |
Kes om kotist välja pääsnu,
|
|
|
113 |
om ka silmi puhtas mõsnu.
|
|
|
114 |
Siis kui mina koolin olli,
|
|
|
115 |
siis hirm mulle pääle tulli,
|
|
|
116 |
ja kui minno püüdi petta,
|
|
|
117 |
ikkes kotin ümber vetta.
|
|
|
| |
|