era225502190000
Saaremaa — Mustjala
Lepp, Kaljo
1939
Kui "võõrasrahvas" tuli siis pandi küünlad rehetuba põlema parde peele ja ümber ringi, kuusk pandi keske tuba küünlad peel nagu jõulukuusk. Laua peele pandi tuhlist ja naarist ja leikest tehtud keiksugused loomad obused, eeslid, lehmad, karud, koerad, lambad, sead. Obustel olid inimesed selgas. Võõramaa loomad laua iluduseks võõra rahvale näidata. Vanad kuivand tursapeed toodi pandi laua peele püsti. | ||||
Kui "võõrasrahvas" peiu koja tuli ruudipoiss läks kann oli kää istus (peiu kodu) koldekivi peele, teised läksid laua taha. Ruudi pulmalised laulsid: | ||||
5 | Oh sa rumal ruudi vend | |||
6 | Sa lasksid petta ise end | |||
7 | Sa läksid õhtul teistega | |||
8 | Ja võõra valla oostega | |||
9 | Pidid leidma roosiõie | |||
10 | Tuhka said sa kannutäie | |||
11 | Läksid tuba tookides | |||
12 | Ja koldeauku kookides. | |||
Natuse aega istus kolde kivi peel ja tuli ka laua taha, nii pailu et ta korra keis. | ||||
Peiu pulmalised pole tohtind seda laulda, ruudi pulmaliste kord oli seda laulu laulda. Ruudi pulmalised akkasid peiu kodu ruuti "taga nõudama". Ruut oli aitas või omas kambris kinnise ukse taga. Kuulasid mis pulmalised pidid laulama. Esiteks laulti: | ||||
17 | Siit on keinud sisse läinud | |||
18 | Neiu jäljed, peiu jäljed | |||
19 | Kõrvas keinud kõrvatse jäljed | |||
20 | Vana alli sõnni jäljed | |||
21 | Laske mind aga langu oone | |||
22 | Kui te p' lase mind langu oone | |||
23 | Põrutan lahti põrkaslukki | |||
24 | Raiun lahti raudaslukki | |||
25 | Seegid pärast ma sisse tulen | |||
26 | Undid ma teie ulka toon | |||
27 | Murdvad nüüd see mullika | |||
28 | Kiskuvad küla kirju ärja. | |||
pag. 222 (Teine laul mida lauldi ukse taga oli:) | ||||
31 | Ehk oo ta nende ehetega | |||
32 | Oma ruudi riietega | |||
33 | Mis ta eile meitelt tõi | |||
34 | Ehk oo selle söömaga | |||
35 | Ehk oo selle joomaga | |||
36 | Mis ta eile meitelt sai | |||
37 | Sii ta sööb aga seinasammelt | |||
38 | Sii ta joob aga silmavett. | |||
(Peale laulmist tehti aidauks lahti. Siin on mul tühik jäänud ei tea mis aidas tehti arvatavasti oli sääl viinajoomine ja rahaandmine.) | ||||
Valeruudid tehti siis kui ruut, peiu kodu, oonest ää sööma pidi tulema, siis esikeibija tahtis valeruuti laua taha tuua. Üks poiss oli valeruudiks tehtud. Ruudi pulmalised olid ukse vahel vastus pole laua taha lasnd, ütlesid tooge meie oma ruut näha. See tehti enne sööma. | ||||
Aga supi aegu korjati raha, kaks korda oli suppi õhta ja oomiku. | ||||
Kui supivaanad ja toidud olid ää koristud kondid ja purud olid alles, vanad eided pühkisid lauda ja laulsid; | ||||
47 | Attümal, attümal andke raha | |||
48 | Ma taha uie supi teha | |||
49 | Sisse panna sealiha | |||
50 | Sibulid ka silmakirjaks | |||
Laualt tõmmati raha tiivasega, kontidega seltsis sõõla sisse ja nopiti pärast säält ää. Pereema sai selle raha omale. | ||||
Vahest tegid nalja, tegid rahale augu sisse panid lõnga järge kui vanaeit akkas tiivasega ära pühkima nõnda tõmbasid ää ja panid uiesti jälle. Oli aruke laud toppisid kopikused rau vahele. Kui naised läksid teise laua juure et pole siit änam pandud siis akkasid jälle rahadega konkima ja laua pääle panema. Naised pidid jälle tagasi tulema. | ||||
"Noh, noh! Otsi oma rahakott ka üles!" Tõmmati tiivasega nina alt läbi. Peiu ja ruudi pulmas tehti (mõlemis korjati raha) Kes tahtis pani raha ruudi kannu see oli nii tahtlik. | ||||
Söögi ajal mõni laulis: | ||||
59 | Sööge võõrad, jooge võõrad | |||
60 | Ärge juppi juure aige | |||
61 | Otsin läbi ummiku põued | |||
62 | Katsun läbi kasuka põued | |||
63 | Toppin tasud nõnda täis | |||
64 | Et reisi kaudu jooseb kõis. | |||
(Kaks viimast rida nagu poleks samast laulust) | ||||
pag. 225 Pulmas lauldi veel neid laule: | ||||
1) | ||||
70 | Kiri kann ja magus märg | |||
71 | Õlut sihes punane | |||
72 | Seda õlut mina joon | |||
73 | Mis on vaksa vahtu pääl | |||
74 | Seda viina mina joon | |||
75 | Mis on pudelis punane | |||
2) | ||||
78 | Mis me muidu seisame | |||
79 | Tantsime ja laulame | |||
80 | Meitel täna pulmapää | |||
81 | Pulmakannud meite kää | |||
82 | Õitsa poisid joome nüüd | |||
83 | Õllemärg on kannus üüd | |||
84 | Värske õlut mis veel keib | |||
85 | Peremees meil anda täib | |||
86 | Kannab ette kannuga | |||
87 | Suure laia kapaga. | |||
3) | ||||
90 | Viin on peenikene mees | |||
pag. 226 | ||||
92 | Tema istub laasi sees | |||
93 | Tammeprillid silma ees | |||
94 | Jooge õlut mihed naised | |||
95 | Minu poolest ja keik teised | |||
96 | Joogem rõõmsa meelega | |||
97 | Urraa! Urraa! | |||
Peigmehe kodu kui ruudi pulmalised akkasid ära minema (teisi päeva õhtul) siis jägati vakk ära. Andisi anti ruudi poolt enamasti peiu pulmalistele korra üle. Ruudi pulmalised kes rohkem raha panid nendele anti siis ka kui andisi nii pailu oli. Kõrvane keis andisi välja jägamas. Pulmalised laulasid: | ||||
100 | Tulge, tulge, tooge raha | |||
101 | Andid saate ammugid. | |||
Raha pandi taldriku peele millel valge rätik üle oli. Annid olid korvi sees kerstu kaase peel. Kaase peel oli raha taldrik ka. Viina anti ka raha andjatele. Ruudi vaka juures jäid ikka purju jälle, mihed ja tüdrugud ka. Siis oli oma suuga võtta. Ruudi vaka jägamise laul: | ||||
104 | Ole aga kindel ruudi venda | |||
105 | Kindel kerstukaasele | |||
106 | Kui ep tule äia tõuta ärga | |||
107 | Kui ep taie ämma tõuta lehma | |||
108 | Naadi narmi utekesta | |||
109 | Siis lau see vare vaka peele | |||
110 | Vare vaka ääre peele | |||
111 | Nüüd on äia tõutand ärja | |||
112 | Nüüd on ämma tõutand lehma | |||
113 | Naadi narmi utekesta | |||
114 | Siis lau see vare vaka peelt | |||
115 | Vare vaka ääre peelt | |||
116 | Peelt aga anna äiale | |||
pag. 228 | ||||
118 | Äiale ja ämmale | |||
119 |
Keskelt keige perele1 (teisend "rahvale")
|
|||
120 | Põhi jääb peiu omale | |||
121 | Need pole tehtud nirmidest | |||
122 | Nirmidest ega narmidest | |||
123 | Need on tehtud lambavillust | |||
124 | Suure oina suivillust. | |||
Teise pääva õhta (teisi päeval) kui pulmalised lahku läksid siis laulasid: | ||||
127 | "Nüüd selle kuha jätan ma | |||
128 | Ja akkan ära reisima | |||
129 | Tuul puhub kaukale minule | |||
130 | Üht lahked äält veel järele | |||
131 | Oh ära mine meheke | |||
132 | Oh pööra ümber poisike | |||
133 | Mu süda on täis ahastust | |||
134 | Täis sinu vastu kurvastust | |||
135 | Ma pean ära minema | |||
136 | Äi või ma ümber pöörada | |||
pag. 229 Kolmandal pääval (kesknädalal) oli "vaga pulm" siis peiu pulmalised jõid teisal, (peiu kodu) ruudi pulmalised teisal (ruudi kodu). | ||||
Teisse õhta noorpaar magas oma asemel. Oomiku siis kõrvane läks eitas nende peelt teki ää. Kõrvane viis vett pesemiseks. | ||||
Kolmanda (kesknädala) oomiku kui ruut läks loomi söötama siis kõrvane oli seltsis kindad püus. Üks lehm või mullikas, mis õhta vaka jägamise aegu ruudile lubati, selle sarve eitas kindad. Ju see ämm kindad omale sai. | ||||
Peigmees ja peiupoiss keisid einu ja aganud lauda päält alla viskamas. Kui ruut tuli alt aganud võttama siis ripudadi ta purusi keik täis. Selle ruudi laudas keimise kohta on üks laul. (Siin katkend:) | ||||
145 | ... Käi sina läbi lehmalaudad | |||
146 | Otsi läbi lambalaudad | |||
147 | Kui sa levad seal põrssad | |||
148 | Aja nee põrssad põlle sisse | |||
149 | Vii nee põrssad ämmal näha | |||
150 | Ämmal näha äial näha | |||
151 | Siis oled ea äia meelest | |||
152 | Äia meelest ämma meelest. | |||
Ruudi kerst viidi enne pulmi ära. Neljasse õhta või nõnda. Nõnda et ta sai oma aseme riided välja võtta ja aseme peigmehe kodu üles teha. Ruudi riided ja vakk olid kerstus. Peig ja peiupoiss (ehk nina mees) keisid kerstu ära toomas. Kerstu latsi mis tühaks jäi peigmees pani rubla raha maha, ruudi ema sai raha omale. Ka viina viidi ikka sõnna. | ||||
pag. 231 Laupa või nõnda ruut keis asent tegemas. Oone (aita) viidi kerst paiga peele. | ||||
Naga ja peenaise kord oli sööma aegu laulda. Kui peiu pulmalised läksid ruudi kojuse, siis viisid ruudi isa kätte kirja (et) kui kaua ta lubab olla. Ju see oli see pulma pass. Nõndasamma tegid ruudi pulmalised peigmehe koju minnes. | ||||
Esimist ööd koos magasid ruut ja peig sääl kambris kus nad elama akkasid. | ||||
"Annid" jägati oones ära. Tänati "Attäh". Pulmalised laulsid jä rallisid siis sääl sees kui jägamine oli. Ruudi venna jäuks oli pulmas viina kallamine. | ||||
pag. 232 Pulmasöökidest. | ||||
Kihluse aega tehti limbisuppi liha oli sees, keiki asju oli ka laua peel leiba, sepikud, liha, värsked kala, turski, lestakala, võid. | ||||
Esimise õhta tehti pulmalistele peakaapsa ja tuhli suppi lihaga. Mõlemid liha oli pulmas värsked ja kuivat. Noore sea liha oli vaana sees säält leigati küljest see üüti "valge liha". Kui mees ja naine kahekesta läksid pulma siis viisid pulmakotiks oina ja üks leib ja sepik oli ka. Kes paarisrahvas oli see ikka viis. Poisid, tüdrugud nee pole viin vahel viisid kannika leiba või kala ja liha, nõnda kudas kodunt anti. | ||||
Laud oli seina äärt kaudu vahel ees vahel taga seinas. Kaks pitka kahesüllast lauda olid änamasti. Pruut ja peigm. istusid "peelaudas". Kui pulmad otsas siis sai kõrtsis keidud ostsid viina jõid tantsisid ja rallisid. | ||||
1
(teisend "rahvale") |
The similar poems were computed automatically using an optimized weighted alignment algorithm (Janicki, 2022) on sequences of verses.
ERA II 276, 126/7 (40) | 15 % |
|
H, R 1, 307 (2) | 13 % |
|
ERA II 260, 504/5 (7) | 12 % |
|
ERA II 276, 117 (22) | 12 % |
|
ERA II 157, 465/6 (3) | 11 % |
|
H II 66, 164/7 (69) | 10 % |
|
ERA II 260, 503 (4) | 95 % |
|
ERA II 276, 105 (5) | 87 % |
|
ERA II 260, 504 (6) | 76 % |
|
ERA II 276, 76 (7) | 76 % |
|
ERA II 276, 72 (2) | 68 % |
|
ERA II 276, 134 (51) | 58 % |
|
ERA II 289, 115/6 (10) | 58 % |
|
EKLA, f. 199, m. 5: 1, l. 151 | 51 % |
|