h11005310014
Võrumaa — Vastseliina
Fluss, Karl (Carl)
1898
Uba iks naidi noore naase |
||||
2 | Külbi upa hiidi herneht, | |||
3 | Ua iks mustale mäele, | |||
4 | Herne hellä liivakohe, | |||
5 | Kasvi iks uba kasvi herneh, | |||
6 | Häitses uba, häitses herneh, | |||
7 | Kua saie iks kõdrule kõvemb. | |||
8 | Kua lakule laemb. | |||
9 | Uba saie iks kõdrule kõvemb, | |||
10 | Herneh lakule laemb. | |||
11 | Uba iks naidi noore naase, | |||
12 | Herneh võt´t hellätse minijä, | |||
13 | Viidi iks aita magama, | |||
14 | Taba iks katsa taadehe, | |||
15 | Kümne iks võtinde külele; | |||
16 | Tahtse iks kõik mano taivalise, | |||
pag. 532 | ||||
18 | Püvve mano pühälise. | |||
19 | Taiu-es mano taivalise, | |||
20 | Püvvü-es mano pühälise, | |||
21 | Lätsi ütsi äiolane, | |||
22 | Lätsi mano manalane, | |||
23 | Veie iks ül´a ar veeresta, | |||
24 | Veie kaasa katimilt, | |||
25 | Ega tuu kuule-es kulla neio, | |||
26 | Ega helku es heräne-es, | |||
27 | Kiko iks kire kelbä pääle, | |||
28 | Koke kuugi kua pääle, | |||
29 | Jälki iks kuule-es kulla neio | |||
30 | Ärä iks hirni Jumalde hiiro, | |||
31 | Müvve Maarija Maarige, | |||
32 | Müvve iks mõtsa minnehnani, | |||
33 | Müvve kodo tullehnani, | |||
34 | Jäll'ki iks kuule-es kulla näio, | |||
35 | Ega helku es heräne-es, | |||
36 | Päivi iks paisti pähätsehe, | |||
37 | Ago hõlma hõrõhti; | |||
38 | Arr sis kuuli kulla neio, | |||
39 | Helku üles heräsi, | |||
40 | Võti jalah löuse jahe, | |||
41 | Kääni küle löüse külmä, | |||
42 | Tulli t´a üles tuvikene, | |||
43 | Kaldu üles kabukene, | |||
44 | Ärä t´a iks tantse tare poole, | |||
45 | Keä iks iihn sääl elänessa, | |||
46 | Elänessa olenessa? | |||
47 | Iihn iks elli ülä ese, | |||
48 | Ül´a ese ül´a ime, | |||
49 | Ül´a iks katsi kasvataija, | |||
50 | Ärä kuule ül´a ese, | |||
51 | Ärä kuule ül´a ime, | |||
52 | Mul om iks kaih´o, teil om kaih´o, | |||
53 | Mul om iks kaih´o ütevõrra, | |||
54 | Teil om kaih´o katevõrra, | |||
55 | Viidi mul ülä veeresta, | |||
56 | Viid kaasa katimilt; | |||
57 | Teil iks viidi poigo noori, | |||
58 | Kannetigi imekana, | |||
59 | Läke mi katsi otsimaie, | |||
60 | Kallist perrä kaema. | |||
61 | Ese lausi meelestani, | |||
62 | Ime meele poolestani: | |||
63 | Ole-ei meil mureht sino üläst, | |||
64 | Ole-ei kaih´o imekanast. | |||
65 | Näio aste aida poole, | |||
66 | Keä iks sääl aidahn elänessä, | |||
67 | Elanessa olenessa? | |||
68 | Aidahn iks elli ülä vel´lo, | |||
69 | Olli kaasa imekana, | |||
70 | Kuule iks sa hüä ül´a vel´lo, | |||
71 | Kallis kaasa mu kanahkene, | |||
72 | Mul iks um kaih´o sul om kaih´o, | |||
73 | Mul iks um kaih´o ütevõrra, | |||
74 | Sul om kaih´o katevõrra, | |||
75 | Viidi mul ülä ar veeresta, | |||
76 | Viidi kaasa katimilta, | |||
77 | Teil iks viidi vel´lo noori, | |||
78 | Kannetigi imekana. | |||
79 | Näio sääl iks iki ilma väega, | |||
80 | Nado väega kahitselli: | |||
81 | Kuule iks hüä mu ül´a vel´lo, | |||
82 | Kuule kallis kaasa vel´lo, | |||
83 | Läke mi katsi otsimaie, | |||
84 | Kallist perrä kaema. | |||
pag. 533 | ||||
86 | Vel´lo iks tootse vasta lausta, | |||
87 | Tahtse targaste kõnelda: | |||
88 | Ole-ei mul mureh umast vel´lost, | |||
89 | Ole-ei kaih´o sino kaasast. | |||
90 | Näio iks säält lasi lauda poole, | |||
91 | Keä iks iihn sääl elanessa, | |||
92 | Elänessa olenessa? | |||
93 | Iihn ol´le sääl ülä sõsar, | |||
94 | Oli kaasa imekana; | |||
95 | Kuule iks sa hüä kaasa sõsar, | |||
96 | Mul om iks kaih´o ütevõrra, | |||
97 | Teil om kaih´o katevõrra. | |||
98 | Näio iks tootse vasta lausta, | |||
99 | Tahtse targaste kõnelda: | |||
100 | Vele- iks -naane sa noorekene, | |||
101 | Ja kodonaane sa kolgakene, | |||
102 | Jäta sa iks ikku vähämbäle, | |||
103 | Silmävett´a veidembäie, | |||
104 | Seo ma iks sinole ütlehe, | |||
105 | Seo ma mar´ale manitselle: | |||
106 | Inne sa iks astu aida poole, | |||
107 | Pääle tantsi talli poole, | |||
108 | Ül´a iks küünü sa velelt küssü, | |||
109 | Ja no nõsene nõudemaie: | |||
110 | Kuule iks sa hüä ül´a vel´lo, | |||
111 | Kuule kaasa imekana, | |||
112 | Vel´lo sääl hüvvi hobesid hoie, | |||
113 | Kasvatelli kaarasööjid, | |||
114 | Sõsar ka karja kasvatelli, | |||
115 | Sõsar härgi häälitselli; | |||
116 | Esi ma küündü küsümaie, | |||
117 | Esi ma nõsse nõudemaie: | |||
118 | Ül´a vel´lo noorekene, | |||
119 | Kaasa vel´lo kallikene, | |||
120 | Kas annat sa meelt mull' ärä minnä, | |||
121 | Hüvvä julgu ar iks joosta? | |||
122 | Vel´lo and iks julu ar jooseheta, | |||
123 | Ande meele ärä minnä. | |||
124 | Näio säält küündü küsümaie, | |||
125 | Näio nõssi nõudenema, | |||
126 | Keä nakas iks karja kasvatama, | |||
127 | Keä nakas iks hulka hoitenema? | |||
128 | Vel´lo iks tootse vasta lausta, | |||
129 | Tootse tarkaste kõneleda: | |||
130 | Küll'ep ma esi hulga hoia, | |||
131 | Uma kar´a kasvatelle. | |||
132 | Sis lätsi ta no neio minemaie, | |||
133 | Velenaane veerüsille, | |||
134 | Näio sis ehte ilosahe, | |||
135 | Näio murde muutsahe, | |||
136 | Aie iks ta sälgä hüä hamme, | |||
137 | Keere pääle kitasniku, | |||
138 | Sis lätsi näio minemaie, | |||
139 | Vel´lo naane veeremaie, | |||
140 | Ärä iks t´a lätsi tükü teed´a, | |||
141 | Tükü teed´a pal´lo maada, | |||
142 | Keä iks vasta putusigi, | |||
143 | Putusigi juhtusigi? | |||
144 | Putu iks kar´a kar´use sõsare, | |||
145 | Vitsakandja virvekese. | |||
146 | Kõigilt küündü ma küsümaie, | |||
147 | Kõigilt ma no nõssi nõudemaie: | |||
148 | Kar´a ti no kar´use sõsare, | |||
149 | Vitsavõtja virvekese, | |||
150 | Ti iks tulli tolle poolta, | |||
151 | Veere tuu veere poolta, | |||
152 | Agu ti iks näie mino ül´la, | |||
153 | Mino kaasat kaotselle? | |||
154 | Kar´a no kar´use sõsare, | |||
pag. 534 | ||||
156 | Vitsavõtja virvekese, | |||
157 | Esi lausi n´a meelestani: | |||
158 | Näiokene sa noorekene, | |||
159 | Hot' mi näie ega tunne-es, | |||
160 | Miä ol´l tähti sino üläl, | |||
161 | Kua ol´l arvu armal? | |||
162 | Tuu ol´le tähti mu üläkesel, | |||
163 | Tuu ol´le arvu armakesel, | |||
164 | Kir´a ol´le rinnah, pilo pihah, | |||
165 | Peo ol´l tävve pillikeisi, | |||
166 | Ja sõrme sarve sõrmulitsi. | |||
167 | Kar´a no kar´use sõsare, | |||
168 | Vitsavõtja virvekese, | |||
169 | Ärä na iks tahtse vasta lausta, | |||
170 | Tahtse targaste kõneleta: | |||
171 | Ole-ei meil mureht sino üläst, | |||
172 | Ole-ei kaih´o sino kanast, | |||
173 | Ega päävi meil katsi kaih´o, | |||
174 | Katsi kaih´o viisi vika, | |||
175 | Ega päävi kari katte, | |||
176 | Ega päävi vil´a süüdi; | |||
177 | Eski meil olli kari kaitsa, | |||
178 | Hulgakene hoietella. | |||
179 | Lätsi tuu näio minemaie, | |||
180 | Vel´lo naane veerümaie, | |||
181 | Ärä na lätsi tükü teedä, | |||
182 | Maada no mar´a võrrakese, | |||
183 | Keä iks vasta putusigi, | |||
184 | Putusigi juhtusigi? | |||
185 | Põllu iks põimija sõsare, | |||
186 | Tsirbikandja imekana. | |||
187 | Näio haari küsütellä, | |||
188 | Küsütellä nõvvatella: | |||
189 | Ti iks tulli tolle poolta, | |||
190 | Ja veere tuu veere poolta, | |||
191 | Mino näie ti ül´la veerüvättä | |||
192 | Ja mu kanna kalluvata? | |||
193 | Näio iks tootse vasta lausta, | |||
194 | Tahtse targaste kõnelda: | |||
195 | Hot' mi näie ega tunne-es. | |||
196 | Miä ol´le iks tähti sino üläl, | |||
197 | Kua ol´le arvu armal? | |||
198 | Tuu ol´le tähti mino üläl, | |||
199 | Tuu ol´le arvu armal, | |||
200 | Kir´a ol´l rinnah, pilo pihah, | |||
201 | Peo ol´l tävve pillikeisi, | |||
202 | Sõrme sarve sõrmulitsi. | |||
203 | Näio sääl tahtse vasta lausta, | |||
204 | Tahtse targaste kõnelda: | |||
205 | Ole-ei meil mureht sino üläst, | |||
206 | Ole-ei kaih´o imekanast, | |||
207 | Ega iks päävi meil katsi kaih´o, | |||
208 | Ega päävi viisi vika, | |||
209 | Ega iks päävi mi sõrme lõiksi, | |||
210 | Ega päävi tsirbi murri, | |||
211 | Iihn umme meil esi suuri, | |||
212 | Ja takahn lask meil lak´a välä; | |||
213 | Tuu iks umme meil hirmu hiusihna, | |||
214 | Tuu omme pelgü palgehna - | |||
215 | Näe iks ku vihma veerüvata, | |||
216 | Ja kalajärve kalluvata, | |||
217 | Jääse vihu vihma ala, | |||
218 | Peheluse pilve ala; | |||
219 | Mi iks tõõne tõõsele kõneli, | |||
220 | Ja mar´a sõnole manitselli, | |||
221 | Antke iks kõrro mii käsile, | |||
222 | Ja hüvvä sõnna sõrmile, | |||
223 | Lasku-ei mi vannu käevarsi, | |||
224 | Sõõr´a no sõrmi sõimataie. | |||
225 | Näiokesta noorekesta, | |||
226 | Arma meelimar´akesta, | |||
227 | Latsi no näio minemaie, | |||
pag. 535 | ||||
229 | Ja vel´lo naane veerümaie, | |||
230 | Ärä iks lätsi tükü teedä, | |||
231 | Maada no mar´a võrrakese, | |||
232 | Keä iks vasta putusigi, | |||
233 | Putusigi juhtusigi? | |||
234 | Maa iks kündijä velitse, | |||
235 | Adrakandja imekana. | |||
236 | Näio iks haari küsütellä, | |||
237 | Küsütellä nõvvatella: | |||
238 | Maa iks kündijä velitse, | |||
239 | Adrakandja imekana, | |||
240 | Ti iks tulli tolle poolta, | |||
241 | Ja veere tuu veere poolta, | |||
242 | Ti iks näie mu üläkeista, | |||
243 | Mino kaasat kalluvata? | |||
244 | Vel´lo iks tahtse vasta lausta, | |||
245 | Tahtse targaste kõnelda: | |||
246 | Sõsar sa hel´la linnukene, | |||
247 | Ja matal meelimar´akene, | |||
248 | Hot mi näigi ega tunne-es, | |||
249 | Miä iks ol´le tähti sino üläl, | |||
250 | Kua arvu armal? | |||
251 | Näio lausi meelestani, | |||
252 | Lausi meele poolestani: | |||
253 | Tuu ol´l iks tähti mino üläl, | |||
254 | Tuu ol´l arvu armakesel - | |||
255 | Kir´a ol´l rinnah pilo ol´l pihah, | |||
256 | Peo ol´le tävve pillikeisi, | |||
257 | Sõrme sarve sõrmulitsi. | |||
258 | Vel´lo iks tahtse vasta lausta, | |||
259 | Tahtse tarkaste kõnelda: | |||
260 | Ole-ei meil mureht sino üläst, | |||
261 | Ole-ei kaih´o sino kaasast, | |||
262 | Ega päävi meil katsi kaih´o, | |||
263 | Ega päävi viisi vika, | |||
264 | Ader iks arole lagosi, | |||
265 | Leeväpuu läts liivakohe. | |||
266 | Näiokesta noorekesta, | |||
267 | Matal meelimar´akeista, | |||
268 | Mõtõl ta umale meelele | |||
269 | Ja kiti umale keelele: | |||
270 | Agu ti iks näie minevätä, | |||
271 | Ja üllä kul´lat veerüvätä, | |||
272 | Oh tuud üllä kullakeista, | |||
273 | Oh tuud kaasad kallikeista, | |||
274 | Hiiro veie t´a ninni niidü pääle, | |||
275 | Hiiro Mamme maie pääle, | |||
276 | Esi iks hiitsi mano magama, | |||
277 | Ja hel´la unda hingämaie, | |||
278 | Panni iks suitse suu ala, | |||
279 | Panni päitse pää ala, | |||
280 | Varas miis kaie varikosta, | |||
281 | Kuri meesi kuusikosta, | |||
282 | Võti iks suitse ar suu alta, | |||
283 | Võti päitse pää alta, | |||
284 | Ärä t´a iks veie hiiro ruuna, | |||
285 | Kalli kaarasööjäkese. | |||
286 | Lätsi t´a esi otsimaie, | |||
287 | Otsimaie nõudemaie, | |||
288 | Lätsi t´a üle Rootsi väl´a, | |||
289 | Rootsi silda sammutelli, | |||
290 | Rootsi iks näio näieväie, | |||
291 | Rootsi kabu kaievaie, | |||
292 | Näio iks lausi meelestani, | |||
293 | Lausi meele poolestani: | |||
294 | Oles seo meesi meele saasi, | |||
295 | Kao kandja meele kallusie; | |||
296 | Vöö iks umme täl vööl ku vikatkaar, | |||
297 | Küpär päähn ku päävälill, | |||
298 | Jala iks alla ku jaanilill, | |||
299 | Ja kinda käeh ol´l kirotedu, | |||
300 | Ja pässä peenü pilotedu; | |||
pag. 536 | ||||
302 | Nii kiti näio kaasakeista, | |||
303 | Avvustelli ütehn elajäta. | |||
304 | Lätsi iks tuu näio minemaie, | |||
305 | Ül´a umma otsimaie, | |||
306 | Ärä t´a iks lätsi tükü teedä, | |||
307 | Maada no mar´a võrrakese, | |||
308 | Keä iks vasta putusigi, | |||
309 | Putusigi juhtusigi? | |||
310 | Putu iks vasta vana meesi, | |||
311 | Vana iks meesi puhas poissi, | |||
312 | Näio iks haari küsütellä, | |||
313 | Küsütellä nõvvatella: | |||
314 | Ti iks tulli tolle poolta, | |||
315 | Veere tuu veere poolta, | |||
316 | Mino näie ti ül´la minevata, | |||
317 | Kallist kanna kalluvata? | |||
318 | Meesi tuu lausi meelestani, | |||
319 | Lausi meele poolestani: | |||
320 | Tütär sa hella linnukene, | |||
321 | Ja matal meelimar´akene, | |||
322 | Mine sa iks alta Allu liina, | |||
323 | Päältä Pärnä kerigu, | |||
324 | Mine iks Tooni nurme pääle, | |||
325 | Ja Mana naiste maie pääle, | |||
326 | Pantke iks linik liivakohe, | |||
327 | Ja kalluta kaputa kalmu pääle, | |||
328 | Mine iks mere veere pääle, | |||
329 | Mine Piusa perve pääle, | |||
330 | Vel´lo ül´a iks um sällule vesille, | |||
331 | Käe umma lajahn lainil, | |||
332 | Tahtse iks kõik mano taivalise, | |||
333 | Püvve mano pühälise, | |||
334 | Taiu-es mano taivalise, | |||
335 | Püvvü-es mano pühälise, | |||
336 | Lätsi iks ütsi äiolane, | |||
337 | Lätsi mano Manalane. | |||
338 | Näio iks kullel meesi sõna, | |||
339 | Võtti iks puhta opuse, | |||
340 | Lätsi iks t´a alta Allu liina, | |||
341 | Päälta Pärna kerigu, | |||
342 | Lätsi ta Tooni nurme pääle, | |||
343 | Ja Mana naiste maie pääle, | |||
344 | Panni iks linige liiva pääle, | |||
345 | Kallut kaputa kalmu pääle, | |||
346 | Säält lätsi mere veere pääle, | |||
347 | Lätsi Piusa perve pääle, | |||
348 | Ülä ol´l uk sällüle vesile, | |||
349 | Käe ol´l lajah lainil. | |||
350 | Ülä iks vesilde üteles, | |||
351 | Sõna lausi lainilt: | |||
352 | Näio and iks sõle sõvvatella, | |||
353 | Sõle tele vällä tulla, | |||
354 | Ülä iks ikule kõneli, | |||
355 | Lausi sõna lainil: | |||
356 | Umma saa-ei ma kodo kunaginä, | |||
357 | Umma majja mar´akene, | |||
358 | Inne ku iks Toonist tule tuut, | |||
359 | Ja paiuputsust pudru keedäd, | |||
360 | Saa-es vel´lo maale veerdu, | |||
361 | Saa-es osi maale oidu, | |||
362 | Olli iks kõik man Manalise, | |||
363 | Olli ümbre äiölase; | |||
364 | Ku olnu-es man Manalaisi, | |||
365 | Olnu-es ümbre äiölaisi, | |||
366 | Sis iks t´a sõlõl väljä sõudnu, | |||
367 | Sõle telel vällä tulnu, | |||
368 |
Umma saanu iks kodo kulla vel´lo1 (ülä) ,
|
|||
369 |
Umma majja mar´a vel´lo2 (ülä) ,
|
|||
370 | Sis olnu elo nii ku enne, | |||
371 | Olnu päävä nii ku pääle, | |||
372 | Vel´lo iks vesilde kõneli, | |||
373 | Sõna lausi lainiltaie: | |||
374 | Umma saa-ei ma kodo kunagina, | |||
375 | Umma saa-ei ma majja mar´akene, | |||
pag. 537 | ||||
377 | Ülä lausi meelestani, | |||
378 | Kabu sa kallis marähkene, | |||
379 | Maasika matal mar´ahkene, | |||
380 | Mine iks kodo sa minemaie, | |||
381 | Armas kodo astumaie, | |||
382 | Uma iks saat sa kodo kottale, | |||
383 | Mino iks veliste veerele, | |||
384 | Naagu-ei ti kallist kahitsema, | |||
385 | Ja mar´a meelest minetäge, | |||
386 | Näio iks kullel ülä sõna, | |||
387 | Kullel uma iks opusegi, | |||
388 | Lätsi iks näio minemaie, | |||
389 | Ja naane veerdü veerümaie, | |||
390 | Uma saie t´a iks kodo kottale, | |||
391 | Ül´a veliste veerele, | |||
392 | Keä iks inne vasta tulli, | |||
393 | Vasta tulli tundemaie? | |||
394 | Ül´a iks ese kullakene, | |||
395 | Ülä ime helläkene, | |||
396 | Ese iks küündü ar küsümaie, | |||
397 | Ime nõssi nõudemaie: | |||
398 | Koh ti iks käve kulla tütär, | |||
399 | Käve meelikus minijani? | |||
400 | Tütär lausi meelestani, | |||
401 | Minnij meele poolestani: | |||
402 | Käve ma iks üllä otsimaieh, | |||
403 | Käve ma kaasat kaemaieh, | |||
404 |
Tervehüisi tõie ma teele3 (tii pojast) ,
|
|||
405 |
Kallist rahhu kadunost4 (kaasat) ;
|
|||
406 | Kuule iks mino esekene, | |||
407 | Kuule katsi kasvataija, | |||
408 | Saa-ei kodo mu üläkeista, | |||
409 | Saa-ei kodo mu kanakeista, | |||
410 | Minno saa-ei nätä uma ese, | |||
411 | Saa-ei kaia kasvataija, | |||
412 | Naagu-ei timmä murehamma, | |||
413 | Naagu-ui kavva kahitsema. | |||
*1sõna alla kirjutatud mitmes kohas "een" 1 (ülä) 2 (ülä) 3 (tii pojast) 4 (kaasat) |
The similar poems were computed automatically using an optimized weighted alignment algorithm (Janicki, 2022) on sequences of verses.
H I 6, 588/90 (1) | 12 % |
|
ERA II 175, 209/19 (1) | 10 % |
|
E, StK 22, 2/4 (3) | 10 % |
|
Veske 6, 621 | 76 % |
|