| |
Rikas raha sõer´atelli.
|
|
|
2 |
Vana iks meesi minno kos´e,
|
|
|
3 |
Habenik rikas härkütelli,
|
|
|
4 |
Näie ma sis unda hirmusata,
|
|
|
5 |
Hirmusata heitusata,
|
|
|
6 |
Naksi ma eskinä mõtelema,
|
|
|
7 |
Mõtelema meelile,
|
|
|
8 |
Kõnelema keelele,
|
|
|
9 |
Minnä iks minnä vai miä tetä,
|
|
|
10 |
Käändä päädä vai paeda,
|
|
|
11 |
Rikas iks rahha sõer´atelli,
|
|
|
12 |
Kinnä hobest keeratelli:
|
|
|
13 |
Tule iks mulle sa neiokene,
|
|
|
14 |
Kaldu mulle sa kabukene,
|
|
|
15 |
Sulle iks osta ma suure sõle,
|
|
|
16 |
Suure iks sõle laja lehe,
|
|
|
17 |
Rikas iks rahha sõeratelli,
|
|
|
18 |
Kinnä hobest keeratelli,
|
|
|
19 |
Tule iks mulle sa näio noori,
|
|
| |
pag. 541
|
|
|
21 |
Kaldu mulle kabukene,
|
|
|
22 |
Sulle ma osta kolmi kängä,
|
|
|
23 |
Kõõl kolmel kulda kuntsa,
|
|
|
24 |
Üte iks umma puutse kängä,
|
|
|
25 |
Tõõse umma luutse kängä,
|
|
|
26 |
Kolmandama kirivä kängä;
|
|
|
27 |
Luutse kängä luuda mennä,
|
|
|
28 |
Puutse kängä puihe minnä,
|
|
|
29 |
Kirivä kängä kerkohe minnä.
|
|
|
30 |
Rikas iks rahha sõeratelli,
|
|
|
31 |
Kinnä hobest keeratelli,
|
|
|
32 |
Tule iks mulle sa näio noori,
|
|
|
33 |
Kaldu mulle sa kabukene,
|
|
|
34 |
Sulle ma osta kolme rätti,
|
|
|
35 |
Kõõl kolmel kulda nulga,
|
|
|
36 |
Tule iks mulle sa näiokene,
|
|
|
37 |
Kallu mulle kabukene,
|
|
|
38 |
Sulle ma iks osta kolme keti,
|
|
|
39 |
Kõõl kolmel kulda tele.
|
|
|
40 |
Oh iks minno näiokeista,
|
|
|
41 |
Meelimar´a maasikata,
|
|
|
42 |
Küündü ma Essult küsümä,
|
|
|
43 |
Nõssi Maarijalta nõudema,
|
|
|
44 |
Kas mul iks minnä, vai mul jäiä,
|
|
|
45 |
Tule iks minna vai miä tetä,
|
|
|
46 |
Essu iks lausi meelestani,
|
|
|
47 |
Maarja meele poolestani:
|
|
|
48 |
Tule sul iks minnä tütrekene,
|
|
|
49 |
Kaldu mino kanakene,
|
|
|
50 |
Või-ei looduvad paeda,
|
|
|
51 |
Kirotetu kelle anda,
|
|
|
52 |
Elähünud ärä põlge.
|
|
|
53 |
Näio haari küsütelle,
|
|
|
54 |
Küsütella nõvvatella:
|
|
|
55 |
Kuule Eessus mu ese,
|
|
|
56 |
Püha Maarja mu maama,
|
|
|
57 |
Kui saa iks minek mindetüs,
|
|
|
58 |
Kui saa kabliuk kallutetus,
|
|
|
59 |
Kui saa ma lats laulatetus,
|
|
|
60 |
Partsi ma paari pandetus,
|
|
|
61 |
Kui saa elo ohuline,
|
|
|
62 |
Kabu elo kah´oline?
|
|
|
63 |
Jäll' küündü Eessült küsümä,
|
|
|
64 |
Maarjalt nõssi ma nõudema:
|
|
|
65 |
Minka ma iks vana ravitselle,
|
|
|
66 |
Elähünü elätelle?
|
|
|
67 |
Eessu iks lausi meelestani,
|
|
|
68 |
Maarja meele poolestani:
|
|
|
69 |
Tütär sa hella linnukene,
|
|
|
70 |
Matal meelimar´akene,
|
|
|
71 |
Suu iks sinedäs sitikista,
|
|
|
72 |
Maa iks veretäs maasikista,
|
|
|
73 |
Korja iks suusta sitikista,
|
|
|
74 |
Korja maasta maasikista,
|
|
|
75 |
Näio kulle-es Eessu sõnno,
|
|
|
76 |
Kulle-es Maarja manitsust,
|
|
|
77 |
Lää-es sit´kasuule,
|
|
|
78 |
Lää-es maasikamaadele;
|
|
|
79 |
Läts ta ilma suusele,
|
|
|
80 |
Mana valu maalehe,
|
|
|
81 |
Sääl sinet suu siugahe,
|
|
|
82 |
Mana veret maranit,
|
|
|
83 |
Korja-es t´a maast maasikita,
|
|
|
84 |
Korja-es suust sitikita,
|
|
| |
pag. 542
|
|
|
86 |
Tuuga t´a iks vanna ravitse-es,
|
|
|
87 |
Elähünnüd elätelle-es;
|
|
|
88 |
Näiokesta noorekeista,
|
|
|
89 |
Minno meelimar´akeista,
|
|
|
90 |
Sis keedi pudru ma kivetse,
|
|
|
91 |
Panni soola sõmeratse,
|
|
|
92 |
Kui sai pud´õr keededus,
|
|
|
93 |
Sõmmõr liimi liidetus,
|
|
|
94 |
Hiidi lepä livva sisse,
|
|
|
95 |
Kalli pudru kausi sisse,
|
|
|
96 |
Sis vei laja lavva pääle,
|
|
|
97 |
Käsi vanna söömähe,
|
|
|
98 |
Esi iste mano tõhutama,
|
|
|
99 |
Tõhutama sutitama:
|
|
|
100 |
Süü iks vana, sõgene vana,
|
|
|
101 |
Lõika vana, lõpe vana,
|
|
|
102 |
Vana haugas, hammas paugas,
|
|
|
103 |
Vana seie, silmä tsilge,
|
|
|
104 |
Seie vana sõgene-es vana,
|
|
|
105 |
Lõigas vana lõpe-es vana,
|
|
|
106 |
Sis veie ma vana värehti taade,
|
|
|
107 |
Lasi kõo kõtu pääle,
|
|
|
108 |
Haava hannarootsu pääle,
|
|
|
109 |
Sis sai ma vanast vallale,
|
|
|
110 |
Elähünüst ilma jäie.
|
|
|
| |
|