| |
Päts (Tantsukaru)
|
|
|
2 |
Vändra metsas, Pärnumaal,
|
|
|
3 |
Lasti vana karu maha,
|
|
|
4 |
Pojad jäivad emast maha,
|
|
|
5 |
Võeti, viidi turule,
|
|
|
6 |
Pärnu linna, kaubale.
|
|
| |
pag. 632
|
|
|
8 |
Juhtus karutantsitaja
|
|
|
9 |
Parajast seal olema,
|
|
|
10 |
Ja ta vana tantsukaru
|
|
|
11 |
Ramm ja vana olema.
|
|
|
12 |
See siis ostis karupojad,
|
|
|
13 |
Õpetas neid istuma,
|
|
|
14 |
Kübaraga tantsima
|
|
|
15 |
Ja muud tempu tegema.
|
|
|
16 |
Ametid kõik kätte antud,
|
|
|
17 |
Rõngad ninasõõrme pandud,
|
|
|
18 |
Läksid peremehega
|
|
|
19 |
Mööda maad siis tantsima.
|
|
|
20 |
Ja et mõistsid tantsu lüüa,
|
|
|
21 |
Oli peremehel süüa,
|
|
|
22 |
Kes kui rängast võttis viina,
|
|
|
23 |
Vaestel liiast tegi piina.
|
|
|
24 |
Oli mees end väsitand,
|
|
|
25 |
Ja kuhja alla sirutand,
|
|
|
26 |
Karud vaia külge köitnud,
|
|
|
27 |
Selili end maha heitnud, -
|
|
|
28 |
Päev ju oli looja läind,
|
|
|
29 |
Karud olid palju käind,
|
|
| |
pag. 633
|
|
|
31 |
Küllalte ka tantsinud.
|
|
|
32 |
Tantsitajast ka malgatud!
|
|
|
33 |
Ja veel olid söömata,
|
|
|
34 |
Ning ka alles joomata.
|
|
|
35 |
Ütles Päts: "Mis vaene lugu
|
|
|
36 |
Sul ja mul, kes karu sugu!
|
|
|
37 |
Peastame nüüd ennast lahti,
|
|
|
38 |
Lähme ära salamahti!" -
|
|
|
39 |
"Kuhu peased, vennikene?
|
|
|
40 |
Nina väga hellakene!
|
|
|
41 |
Rõngas sõõrmest läbi lääb:
|
|
|
42 |
Kus ta seisab, las ta jääb!"
|
|
|
43 |
"Ei ma seda mitte taha!
|
|
|
44 |
Sõermed mina kisun maha;
|
|
|
45 |
Kodumaile tahan jõuda,
|
|
|
46 |
Oma suguvõsa nõuda!
|
|
|
47 |
Mul on küll mu hädast häbi,
|
|
|
48 |
Sõõrmed mina kisun läbi:
|
|
|
49 |
Koju lähän tantsimaie,
|
|
|
50 |
Oma kuntsi näitamaie!
|
|
| |
pag. 634
|
|
|
52 |
Seal nad kõik mo vastu tõtvad,
|
|
|
53 |
Ja mind lahkest kaissu võtvad:
|
|
|
54 |
Tädid, onud, lelled, tutvad,
|
|
|
55 |
Rõõmuga mu vastu rutvad!" -
|
|
|
56 |
Vändramaale jõudis Päts,
|
|
|
57 |
Alles oli vana mets;
|
|
|
58 |
Alles mitmed mesipuud,
|
|
|
59 |
Keda noorelt oli tunnud,
|
|
|
60 |
Neile hellast andis suud.
|
|
|
61 |
Kus mu tädid, kus mu tutvad? -
|
|
|
62 |
Juba pojad kaua nutvad,
|
|
|
63 |
Nahk jo ammo nüllitud,
|
|
|
64 |
Nahkurile müüetud.
|
|
|
65 |
Kes mull' annab sõnumid,
|
|
|
66 |
Kus ma leian omaksid?
|
|
|
67 |
Vanad on kõik lõppenud,
|
|
|
68 |
Uus põlv aga sündinud!
|
|
|
69 |
Teised karud olid nõudnud.
|
|
|
70 |
Teada, kes seal koju jõudnud,
|
|
|
71 |
Ja kui kuulsid: "See on Päts," -
|
|
| |
pag. 635
|
|
|
73 |
Siis kõmises kõik Vändra mets:
|
|
|
74 |
Päts, kes võeral maal on käinud,
|
|
|
75 |
Imet kuulnud, teista näinud:
|
|
|
76 |
Kuuramaal ja Poolas olnud,
|
|
|
77 |
Päts on jälle koju tulnud!
|
|
|
78 |
Mõmisesid emased:
|
|
|
79 |
"Sest võib saada peiukest,
|
|
|
80 |
Kellel on aga tütrikest,
|
|
|
81 |
Ega ta vist asjata
|
|
|
82 |
Ära karand possita;
|
|
|
83 |
Miks ta muidu oleks tulnud,
|
|
|
84 |
Kui ta seda poleks kuulnud:
|
|
|
85 |
Et siin meie metsanurkas,
|
|
|
86 |
Karutütred pole hukas?" -
|
|
|
87 |
Hakkasid siis harima,
|
|
|
88 |
Tütrikesi lakkuma;
|
|
|
89 |
Silitasid nende kaevu,
|
|
|
90 |
Pidasid ka kangest arvu:
|
|
|
91 |
Kudas Pätsu võrku püüda,
|
|
|
92 |
Väimeheks teda hüüda.
|
|
| |
pag. 636
|
|
|
94 |
Pätsil olid kallid päevad,
|
|
|
95 |
Isad, emad, tädid näevad:
|
|
|
96 |
Päts on väga priske poiss,
|
|
|
97 |
Kel hambad suus ja rammu sees.
|
|
|
98 |
Kus siis härga murreti,
|
|
|
99 |
Ehk valmis koera vaadati,
|
|
|
100 |
Sinna pätsi paluti.
|
|
| |
(Järgneb.)
|
|
| |
pag. 637
|
|
| |
(järg)
|
|
|
104 |
Juhtusid siis pidud seal
|
|
|
105 |
Vana Otil, mustal karul.
|
|
|
106 |
Oli siis ka Päts ka seal,
|
|
|
107 |
Teiste karudega varul;
|
|
|
108 |
Rääkis, mis ta ilmas näinud,
|
|
|
109 |
Mitmed maad ka läbi käinud.
|
|
|
110 |
Kuidas Poola karusugust,
|
|
|
111 |
Väga kenast peetaks lugu,
|
|
|
112 |
Tark ja veider tantsimaie,
|
|
|
113 |
Vedupulka vedamaie,
|
|
|
114 |
Kukerpalli, ratast löömas,
|
|
|
115 |
Kükiteles poolgid söömas.
|
|
|
116 |
Suud ja silmad lahti peas.
|
|
|
117 |
Kuulis Pätsi igamees,
|
|
|
118 |
Viimaks igatsesid nähä,
|
|
|
119 |
Kudas poola tantsu teha.
|
|
|
120 |
Palusid siis Pätsikest,
|
|
|
121 |
Tantsida ka natukest.
|
|
|
122 |
Päts siis tõusis tantsimaie,
|
|
|
123 |
Tantsulugu joramaie.
|
|
|
124 |
Püsti jalgu, keha käänis,
|
|
| |
pag. 638
|
|
|
126 |
Liikmeid imelikult väänis,
|
|
|
127 |
Käppe välja sirutas,
|
|
|
128 |
Laiale neid laotas,
|
|
|
129 |
Pani kord neid rinna peale,
|
|
|
130 |
Teine kord neid puusa peale.
|
|
|
131 |
Hüüdsid kõik, kes olid seal:
|
|
|
132 |
"Vaata imet ilma peal!"-
|
|
|
133 |
Päts, kui lõppes tantsimast,
|
|
|
134 |
Kummardas neid poola moodi,
|
|
|
135 |
Head ööd siis kõigil soovis
|
|
|
136 |
Ja ruttas koju puhkama.
|
|
|
137 |
Kõik, kes seal olid siis,
|
|
|
138 |
Ütlid: "Päts on kallis mees!
|
|
|
139 |
Ei ta taha kiidelda,
|
|
|
140 |
Ei rumalaid ka põlata!"
|
|
|
141 |
Aga olid seal ka teised,
|
|
|
142 |
Kes vana viisi armastasid,
|
|
|
143 |
Targaks ennast arvasid,
|
|
|
144 |
Ning targemaid ka vihkasid,
|
|
|
145 |
Need siis pahandasid meelt,
|
|
|
146 |
Pruukisid ka kurja keelt;
|
|
| |
pag. 639
|
|
|
148 |
Tegid hirmus suure kära,
|
|
|
149 |
Läksid, murdsid Pätsi ära!-
|
|
|
| |
*1 Originaalis on laul keskelt poolitatud ja saadetud eri saadetustes. Poolituskoht on mõlemas kirjas märkustega varustatud; värsside numeratsioon originaalis on laulu ulatuses ühtne.
|